'''סיעור מוחות''' היא שיטה פופלארית לניהול דיון ל[[פיתוח ידע]], שמטרתה הצפה מהירה של רעיונות מקרב קבוצת אנשיםבצורה אינסטינקטיבית ולא מובנית. לגישה יש יתרונות וחסרונות מובנים שיסקרו להלן.
==סיעור מוחות בהשוואה לניהול תהליך חשיבה קבוצתי==
סיעור המוחות הוא למעשה אנטי-תזה של הדיון המאורגן הקלאסי: לרוב אין פתיחה מסודרת ולא סדר דוברים ברור, קיים חופש מלא לכל משתתף להגיד את כל שעולה על רוחו (מתוך הנחה כי קיים בכך פוטנציאל "לצאת מהקופסה"), ולרוב מתוך השהיה של דרג המשתתפים, חשיבות תחומי האחריותאחריותם, המומחיות והדרג מושהים לזמן מהומומחיותם.
הגורם המכנס הסיעור מתקיים כדיון פתוח שבו כל הנוכחים תורמים את הדיוןתרומתם לפיתוח הידע שלא לאור סדר דברים או דוברים מוכתב. כך, אחראי על פי רוב לנסות ולברור את המוץ מן התבן והוא יעשה כן במסגרת הסיכום שלו למופע. מהותו ההיבט הכאוטי והבלתי צפוי של סיעור המוחות היא העלאה אופן היצירה של מחשבות ורעיונות חדשים ועל כן אין חובה לצאת עם תוצאה ברורה (כמו הדיון המובנה). הדיון הסיעורי יתקיים כמעט תמיד שלא כחלק ממהלך מתמשך, והוא בולט באחרותו במסגרת היומיום הארגוניתובנות חדשנות בא לידי ביטוי בצורה המוצלחת ביותר.
הבעיות הגורם המכנס את הדיון, אחראי לסכם את המופע ולברור את המוץ מן התבן. מהותו של סיעור המוחות היא העלאה של מחשבות ורעיונות חדשים ועל כן אין חובה לצאת עם תוצאה ברורה (כמו הדיון המובנה). הדיון הסיעורי יתקיים כמעט תמיד שלא כחלק ממהלך מתמשך, והוא בולט בשונותו מהיומיום הארגוני. הבעיות בתודה זו הן שאין במתודה זו שהיא לא מכילה כלים המאפשרים להמשיך ולפתח רעיונות ראשוניים שעולים בדיון, ואין [[פיתוח ידע]] משותף שניתן לאחוז בו ולהחיל אותו על השאלות שבליבת הדיון לאורך זמן. למעשה, מה שחסר בסיעור המוחות נעוץ בדיוק במה שהסיעור מנסה לסתור: הבניה שיטתית של הידע.לכן לדעתנו יש תועלת בשימוש במתודה זו רק כחלק בתוך תהליך מובנה וסדור יותר: סיעור מוחות > העמקה בסוגיה א' > כינוס תובנות > העמקה בסוגיה ב' וכו'. כוחו הגדול של סיעור המוחות טמון בהיותו כלי מפתח לפריצה של מסגרות תפיסתיות וקיבעונות ארגוניים., ובהקשר זה הוא ניצב לצד: גנאולוגיה, חשיבה עיצובית
בכל דיון ב[[קבוצת למידה]] יש בהכרח מרכיב של סיעור מוחות. מרכיב זה מתבטא במספר היבטים משמעותיים:
*'''לא נעשה משטור של אופן וצורת ההתבטאות לאור כללי טקס ברורים –''' השיח בקבוצת הלמידה מתקיים כדיון פתוח שבו כל הנוכחים תורמים את תרומתם לפיתוח הידע שלא לאור סדר דברים או דוברים מוכתב. כך, ההיבט הכאוטי והבלתי צפוי של אופן היצירה של תובנות חדשנות בא לידי ביטוי בצורה המוצלחת ביותר.
*'''מרחב פתוח להעלאת רעיונות''' – הקבוצה משמשת כמרחב שבו ניתן להעלות רעיונות ולדון בהם במשותף בסביבה שמאפשרת לבחון אותם ולא פוסלת על הסף הבנות ראשוניות שלא נאפו כל צרכן. במובן זה, הקבוצה היא מקום שאפשר "לגמגם" בו, ולהפוך ביחד מחשבות לטיעונים מודיעיניים רחבים.
כדי להפוך את הסיעור לכלי אפקטיבי כדאי לבחון שימוש במהלכים הבאים להבניית התהליך: